![](/contentassets/fad02646a1aa48ffb061a289b61d9e84/dji_20240822143749_0210_d.jpg?width=1320&height=960&mode=crop)
Nye Tøyenbadet er bygget på tomten av det gamle badet. Nå ligger et flunkende nytt bad med energieffektive løsninger som energibrønner, solceller og system for å gjenbruke regnvann klart.
Se opp når du besøker Nye Tøyenbadet
Snart kan Oslos befolkning glede seg til å ta i bruk Nye Tøyenbadet.
Det er mye som imponerer ved Nye Tøyenbadet i Oslo. Både arkitekturen med bruk av mye massivtre, selve badefasilitetene, og ikke minst de tekniske løsningene.
Og selv om det er vannelementet folk oppsøker, så ta en titt opp i taket. Inne i den helt spesielle trekonstruksjonen ligger kilometervis med tekniske finesser.
I løpet av september-oktober åpner Oslo kommune anlegget for inviterte testbadere. Dersom testperioden går som planlagt denne høsten, vil kommunen offisielt åpne Oslos nye hovedbad for publikum mot slutten av 2024.
Under befaring med fagnettverket Tekna Bygg og anlegg i slutten av august, minnet ansvarlig arkitekt Halvard Heskestad Waage fra Asplan Viak om Tøyenbadets lange tradisjon som møteplass og kulturell institusjon for byen, noe som det var viktig å videreføre etter at det gamle badet ble revet i 2019.
![50 meter basseng fra hoppeblokk](/contentassets/fad02646a1aa48ffb061a289b61d9e84/dsc01885.jpg?width=1024)
Kan ha opptil 1200 personer
Det er Oslobygg KF som er byggherre for det nye Tøyenbadet, og ifølge Ingunn Olsen, kommunikasjonsansvarlig i prosjektet, er kostnadsrammen for det nye badeanlegget 2,3 milliarder kroner. Opprinnelig skulle det koste 1,4 milliarder.
Det nye Tøyenbadet har 2,5 ganger større vannflate enn det gamle, og er prosjektert med en kapasitet på mer enn dobbelt så mange årlige besøkende som det gamle. Når badet er i full drift kan opptil 1200 mennesker kunne besøke badeanlegget samtidig. I tillegg er det bygget en flerbrukshall tilrettelagt for innendørs ballidrett med spilleflate som en vanlig håndballbane.
![Stupebasseng og 50 meters basseng](/contentassets/fad02646a1aa48ffb061a289b61d9e84/dsc01739.jpg?width=1024)
![Åpning for å svømme ut](/contentassets/fad02646a1aa48ffb061a289b61d9e84/dsc01778.jpg?width=1024)
Rundt 60 Tekna-medlemmer var blant de heldige som fikk en full omvisning, av det nye badeanlegget i slutten av august, både publikumsarealene og ikke minst i de tekniske rommene få personer kommer til å få se.
Les også Tonje forsker på fremtidens hus
Bad og prosessanlegg
Arkitekt Heskestad Waage betegnet bygget ikke bare som et badeanlegg, men også som et stort prosessanlegg. Det nye badeanlegget er nemlig stint av avanserte tekniske løsninger.
![Ser ut gjennom glass og trefasade](/contentassets/fad02646a1aa48ffb061a289b61d9e84/dsc01749.jpg?width=1024)
![Arkitekt Waage](/contentassets/fad02646a1aa48ffb061a289b61d9e84/dsc01621-1.jpg?width=1024)
– Det er en spagetti med teknikk. Kilometervis med rørføringer for el, luft og vann, filtere for vannbehandling, og ulike prosessteknikker som skal koordineres uten at publikum skal se eller vite noe om det. Det skal bare fungere, sa han.
De Tekna-besøkende fikk høre om hvordan det å bygge et badeanlegg byr på helt andre bygningsfysiske utfordringer enn for andre bygg som skoler, barnehager og kontorbygg. Noen stikkord er luftfuktighet, temperaturforskjeller og kjemikalier i badevannet som gjør at alle metaller er svært utsatt for korrosjon.
Ifølge Heskestad Waage og oppdrags- og prosjekteringsleder Trygve S. Nilsen er det prosjektert for å ta hensyn til høye damptrykk og store temperaturforskjeller mellom inne- og uteluft, og det er jobbet mye med løsninger for å unngå kuldebroer og korrosjon i bygningsdetaljer i konstruksjonen, som er bygget for 40 års levetid.
Opplevelsen av massivtre og glass er slående både utvendig i fasaden og innvendig i tak. I inngangspartiet og resepsjonsområdet er det dominerende inntrykket betongoverflater med trapp og en overliggende gangbru i tre. I bassengområdene strømmer lyset inn gjennom de høye glassfasadene på alle kanter. I gulvene i våtsonen er fliser det dominerende materialet. Hev-/senkbar bunn er benyttet i deler av hovedbasseng og helse- og opplæringsbasseng for å kunne variere dybden. Alle bassengene er levert i stål.
Utvendig er taket bygget som et såkalt blågrønt tak som skal fordrøye og bidra til å redusere overvann. Dessuten skal badeanlegget gjenbruke regnvann som bassengvann, for å redusere bruken av vann fra offentlig nett. Dette reduserer også påslipp på overvannsnettet.
![Resepsjonsområdet med betong](/contentassets/fad02646a1aa48ffb061a289b61d9e84/dsc01714.jpg?width=1024)
![Betong inn mot garderobe med røde fliser](/contentassets/fad02646a1aa48ffb061a289b61d9e84/dsc02033.jpg?width=1024)
Elektrokromatisk glass
Ifølge miljø- og energirådgiver Fritjof Salvesen fra Asplan Viak har fasadenes glassflater såkalt elektrokromatisk belegg. Det gjør at du kan regulere lysgjennomstrømningen. De enkelte glassflatene kan da gjøres mørkere eller lysere styrt av elektriske impulser, for solskjerming og enkelte steder innsynsskjerming.
Bygget holder passivhusstandard, og for spesielt interesserte opplyste Salvesen at U-verdiene (mål på hvor mye energi som lekker gjennom) på hele glassfasaden er 0,79 W/m2K og for selve glasset 0,6 W/m2K.
Det er delt i en våt sone med badeanleggene og en tørr sone med inngangsparti, garderober, kontorer og flerbrukshall.
![Dame titter inn i stupebasseng](/contentassets/fad02646a1aa48ffb061a289b61d9e84/dsc02061.jpg?width=1024)
![Inne i sklia](/contentassets/fad02646a1aa48ffb061a289b61d9e84/dsc02042.jpg?width=1024)
Bygget er dimensjonert for at det ved 20 kuldegrader ute, fortsatt skal ha 32-33 plussgrader i badeanlegget og 21-22 grader i tørr sone i bygget. Luftfuktigheten er høy i badeanlegget med relativ fuktighet på 50-60 prosent.
Den omfattende bruken av massivtre og lavkarbonbetong har ifølge Salvesen gitt 35-70 prosent lavere CO2-utslipp enn om man hadde valgt stål og tradisjonell betong. Han opplyste at det også er brukt armeringsjern fra resirkulert stål.
– Hvert døgn fordamper det 10 000 liter vann fra bassengene som skal avfuktes og gjenvinnes varme fra, opplyste Fritjof Salvesen. Vannet i bassengene går i sirkulasjon. Sensorer registrerer vannkvaliteten og vannet renses i forhold til bestemte krav.
Hele 52 energibrønner, hver 300 meter dype og kombinert med varmepumpe, sørger for hoveddelen av energiforsyningen sammen med solenergi og fjernvarme. Varmebehovet er størst om sommeren på grunn av utendørsbassenget. Da skal fjernvarme brukes som primær varmekilde.
Taket er et rom i seg selv
Ifølge oppdrags- og prosjekteringsleder fra Asplan Viak Trygve S. Nilsen, som har lang erfaring fra bygging av offentlige bad, er det mest innovative ved Nye Tøyenbadet takkontruksjonen i massivtre.
Han forteller at taket består av 34 boksdragere som er skrudd og puslet sammen av 3200 biter med millimeterpresisjon. Dragerne er 4,4 meter høye. De veier rundt 40 tonn og spenner opptil 42 meter.
![inne i tretaket med folk](/contentassets/fad02646a1aa48ffb061a289b61d9e84/dsc01830.jpg?width=1024)
![Massivtre i takkonstrusjon fra undersiden](/contentassets/fad02646a1aa48ffb061a289b61d9e84/dsc01979.jpg?width=1024)
Og helt spesielt, og noe publikum ikke får det minste føling med er at taket i seg selv utgjør et rom der man kan bevege seg. Innvendig har takkontruksjonen nemlig en teknisk etasje der alt teknisk anlegg vedrørende lys, lyd, luft, kameraer og brann skal håndteres.
– Bassengene er allerede fylt, og vi gleder oss til å se folk ta i bruk anlegget. Det har virkelig vært moro å jobbe med dette prosjektet hvor Asplan Viak har stilt med arkitekt og alle rådgivingsfag, hvor summen av medvirkning fra de premissgivende fagene via arkitekt og bygningsingeniører til de tekniske og en framoverlent byggherre er avgjørende for å oppnå et så estetisk flott, funksjonelt og energieffektivt bygg som dette har blitt, sier Trygve S. Nilsen.
![Folk går langs 50 m basseng](/contentassets/fad02646a1aa48ffb061a289b61d9e84/dsc01981.jpg?width=1024)
![folk går langs tribunerekke](/contentassets/fad02646a1aa48ffb061a289b61d9e84/dsc01768.jpg?width=1024)
![Familiebasseng område](/contentassets/fad02646a1aa48ffb061a289b61d9e84/dsc01782.jpg?width=1024)
Fakta om det Nye Tøyenbadet:
- Fire basseng innendørs
- 50 x 25 m svømmebasseng
- 12 x 13 m stupebasseng m/opptil 5m stup
- 9,5 x 12,5 m varmtvannsbasseng
- Ca. 390 m² familiebasseng
- Utendørsbad
- 12 x 13 m stupebasseng m/opptil 5 m stup
- Ca. 600 m² vannflate med egne seksjoner for familie-, svømme- og barnebasseng
- Ca. 60 m² helårs utebasseng
- Sklie inne og ute
- 500 tribuneplasser inne, hvorav 200 er sitteplasser
- Fire etasjer
- Netto funksjonsareal: rundt 16 000 kvadratmeter
Hele badeanlegget sett fra luften med utebasseng og utesklie